Bodrog-parti anzix
Miskolc felől – Tokaj-Hegyalja történelmi borvidékén átautózva – érjük el Sárospatakot, a Bodrog által kettészelt, a Zempléni-hegység lábainál fekvő 14 ezres történelmi várost. Az első látnivaló, a Makovecz Imre által tervezett Művelődés Háza többeket mindjárt megállásra késztet, nem véletlenül: 1983-ban a világon akkor épült tíz legszebb épület közé sorolták. Szemben, az Eötvös utcában áll a Comenius Tanítóképző épülete. A névadó korának kimagasló pedagógusa volt, 1650-től tanított a Bodrog-parton.
A Rákóczi-vár nimbusza
![](/data/cikk/86/19/61/cikk_861961/460741.jpg)
A folyó hídjáról csodálatos panorámaként tárul elénk három épen maradt tornyával a Rákóczi várkastély. Ez a térség legnagyobb vonzereje, amelyet mai formájára 1534–1542 között Perényi Péter építtetett. Az erdélyi vajda a középkori városközpontot falakkal vetette körül, elkészült a belső vár, majd a palotaszárnyat is elkezdték építeni. Utánuk a Dobó család, majd Bocskai vette birtokba. Később a Lorántffy, majd rajtuk keresztül a Rákóczi család tulajdona lett, akik a kastélyra emeletet építettek, a várhoz pedig új bástyát húztak fel.
Az erős vár ezek után biztonságot jelentett a Wesselényi-féle öszszeesküvőknek, akik a „sub rosa” teremben – amelynek mennyezetét rózsák díszítik – szőtték forradalmi terveiket (latinul a sub rosa szó szerinti jelentése: „a rózsa alatt”, átvitt értelemben: „titokban”). A mozgalom leverése után császári csapatok foglalták el az erődítményt. A kuruc időkben többször cserélt gazdát, majd II. Rákóczi Ferenc 1708-ban itt tartotta utolsó országgyűlését. Ezután sokáig osztrák családok birtokolták Patakot.
A várban két állandó kiállítás látogatható: a Vörös-torony és a kőtárak, valamint a „Rákócziak dicső kora”. Ezeken belül tekinthető meg a késő reneszánsz hadművészet és a szőlészet-borászat tárlat is.
Könyvtárak és borospincék
A Református Kollégium kiállításán régi kísérleti eszközöket mutatnak be, de láthatóak régészeti és néprajzi tárgyak is. A Nagykönyvtár a kollégiummal egy időben, 1531-ben jött létre, és ma 440 ezer könyv és kézirat található benne a teológiai tanulmányoktól a nyelvészeten és történelmen át az irodalomig. Főként a magyar nemzeti kultúra értékeinek megmentésére fektetnek nagy hangsúlyt.
A Rákóczi Múzeum főúri könyvtárát a sátoraljaújhelyi Piarista Gimnázium, valamint a Péchy és Zichy család hagyatékából állították össze.
Aztán Tokaj-Hegyalja borai. A közel egy kilométer hosszú Rákóczi pince feketepenésszel benőtt falai között a legjobb minőségű tájborok érlelődnek. Egy része tavasszal beszakadt, kijavításáig nem látogat ható, de más pincék pótolják a kínálatot.
Hajóval a Bodrogon
A gyógyulni vágyókat a peremkerületi Végardó strand 38 fokos gyógyvize várja. A Bodrogon Bodrogszerdahelytől Tokajig hajójárat közlekedik, indulásáról a Tourinform iroda ad tájékoztatást. Sárospatak bővelkedik műemlék épületekben, amelyek közé szinte észrevétlenül illeszkednek a mai kor házai. Ezt az összhangot díjazták a bírálók 2008-ban, amikor a város elnyerte Az év települése címet. Egy közelmúltbeli felmérés szerint Patak hazánk hatodik legnépszerűbb városa.
Pincesor és libamáj
A vár nyitva hétfő és ünnepnapok kivételével 10–18-ig. A kombinált felnőtt belépőjegy 840 Ft, kiállításonként 520 Ft.
A környék látnivalói: Hercegkút pincesora – amely kultúrtáj kategóriában Tokaj-Hegyalja részeként felkerült a világörökségi listára –, a füzéri vár, Sátoraljaújhely kalandparkja, valamint Hollóháza porcelánmúzeuma.
Étkezés: Az éttermekben gyakoriak a libamájas menük és a magyaros ételek, a Vörös-torony reneszánsz étterme korabeli környezetben korabeli ételeket kínál.
Programajánló: november 17–19. között Szent Erzsébet Napok a várnegyedben.
Sárospataki Tourinform iroda Tel.: +36 (47) 513-150, www.sarospatak.hu.